ד"ר מאיה רוז
![](/sites/gender/files/styles/segel_picture/public/images/alumni/copy-of-%D7%AA%D7%91%D7%A0%D7%99%D7%AA-%D7%AA%D7%9E%D7%95%D7%A0%D7%94-%D7%91%D7%A8%D7%9B%D7%95%D7%AA-7%29.png?itok=VijPUghk)
דף פרופיל – ד"ר מאיה רוז
המסלול בתוכנית והנחיה: מחקר, מסלול משולב לדוקטורט
הנחייה: פרופ' רחל דקל-וקראט, אוניברסיטת בר-אילן
תיאור עבודת הדוקטורט:
המחקר מתמקד במשמעות שמייחסים גברים ישראליים לפגיעה המינית שעברו בנערותם, האופן בו הם תופסים את הפגיעה המינית ואת עצמם כנפגעי פגיעה מינית; וכיצד הפגיעה השפיעה על חווית זהותם הגברית, על מערכות יחסיהם בבגרותם, על תפקודם כהורים ועל החלטתם לחשוף את דבר הפגיעה בהם, אם בכלל. כל זאת, תוך התמקדות בנקודת ההצטלבות בין הקושי של גברים להפגין את רגשותיהם, תפיסות של גבריות בחברה הישראלית וההתמודדות הרגשית של גברים שעברו פגיעה מינית בנערותם. המחקר מוסיף על גוף הידע העוסק בנטל של תפיסת הגבריות הישנה, ומציג את הדינמיקה המאפיינת גברים נפגעים בתפיסת זהותם הגברית. למחקר תרומה פוטנציאלית שעניינה הרחבת השיח המחקרי אודות פגיעה מינית בגברים וקידום תחום לימודי נערים (boys' studies). ממצאיו מהווים צוהר למורכבות המגדרית של הממשק בין פגיעה מינית לתפיסות של גבריות ולחשיבותה של נקודת מבטו הסובייקטיבית של הנפגע, ויש בהם כדי להאיר את צרכיהם הטיפוליים של הגברים הנפגעים.
מהמחקר עולה כי התשובה לשאלת חשיפת הפגיעה איננה בינארית (כן חשף/לא חשף). את מגוון התשובות שניתנו לשאלה קצרה זו ניתן לסווג לשתי קטגוריות - מניעים מעכבי חשיפה ומניעים מאפשרי חשיפה, וכל אחת מהקטגוריות באה לידי ביטוי במעגלי החיים האישי, המשפחתי והחברתי של הגברים הנפגעים. ממצא זה מחזק את התפיסה הרואה בחשיפת הפגיעה המינית אירוע חוזר ונשנה ולא אירוע חד פעמי; מדגיש את מאפייניה הדיפרנציאליים ואת חשיבות המשמעות הסובייקטיבית של הנפגעים להחלטתם לחשוף את דבר הפגיעה.
עוד עלה מהמחקר כי תיאור והגדרת הפגיעה המינית מנקודת מבטו של הגבר הנפגע נשענים על שני צירים מרכזיים: (1) ציר רגשי, הבא לידי ביטוי באמצעות רגשות בושה ואשמה - חלקן של הבושה והאשמה בתיאור הפגיעה המינית מרכזי ביותר ובאמצעות רגשות אלו בונים הגברים הנפגעים את התבנית לתוכה הם יוצקים את סיפור הפגיעה המינית וממסגרים אותה (framing). (2) ציר מגדרי, הבא לידי ביטוי במין הפוגע - תפיסת האירוע כפגיעה מינית בעיני הנפגעים נשענת, בין השאר, על היות הפוגע אישה או גבר. כאשר הפוגעת היא אישה, הפגיעה מתוארת באופן מינימליסטי ומוצגת 'כחוסר תקשורת' גרידא. מנגד, כאשר הפוגע הוא גבר, תיאור הפגיעה הוא מילולי-כוחני ומוצגת התנגדות פיזית-אקטיבית מצד הנפגע. בהתאם, ממצאי המחקר מציעים להרחיב את הגדרתה המחקרית של פגיעה מינית בילדות, תוך שימוש במאפיינים רלוונטיים מנקודת מבטם של הנפגעים עצמם, בהם מין הפוגע ורגשות אשמה ובושה המתעוררים בעקבות הפגיעה. הגדרה זו חשובה לצורך העמקת והרחבת הנתונים הקיימים בדבר שכיחות תופעת הפגיעה המינית בילדות ומאפייניה.
בחינת נקודת ההצטלבות בין רגשות לנורמות מגדריות של גבריות המחישה את מרכזיותן ומורכבותן של רגשות הבושה והאשמה שהתעוררו בגברים בעקבות הפגיעה המינית שעברו לתפיסת זהותם הגברית. עבור חלק מהמרואיינים רגשות אלו היוו גורמים משת(י)קים (הצטלבות שלילית), ועבור חלקם האחר רגשות אלו היוו כוחות מניעים (הצטלבות חיובית). בהתאם לכך, תפיסת הזהות הגברית של גברים שעברו פגיעה מינית בנערותם מתאפיינת בדואליות - קיים פער בין תחושתם הסובייקטיבית כי הם אימצו את מודל הגבריות החדשה וחיים על פיו, לבין תיאורם את התמודדותם עם הפגיעה המינית שעברו, אשר מרמז על כך שבפועל הם חיים על פי מודל הגבריות הישנה. פער זה הממחיש את הסד הכפול בו הם מצויים - מחד הרצון האותנטי לחשוף את רגשותיהם ולהקל על כאבם, ומאידך החשש המבעית כי בכך ייחשבו כ'לא-גבריים' - הביא להמשגתה של הגדרה אלטרנטיבית היא 'גבריות מצמיתה' על שני מובניה המילוליים של המילה 'מצמיתה': 1) הפחד המשתק שחווים הגברים המאמצים את הגבריות הישנה; 2) בדומה לאיכר המשועבד לאדמת אדונו בחברה הפיאודלית (subjected to), מבלי שניתנת בידיו הבחירה או היכולת לשנות את המעמד אליו נולד, כך גם הגבר - שלא בחר להיוולד כזכר ואין ביכולתו לשנות עובדה זו - נאלץ להשתעבד לגבריות הישנה, על אף המחיר שנאלץ לשלם.
ניסיון אקדמי, אקטיביסטי ו/או מקצועי:
BA בקרימינולוגיה וסוציולוגיה (אוניברסיטת בר-אילן)
MA במינהל ומדיניות ציבורית (אוניברסיטת תל אביב)
MA בתוכנית ללימודי מגדר (אוניברסיטת בר-אילן)
PHD בתוכנית ללימודי מגדר (אוניברסיטת בר-אילן)
התוכנית ללימודי מגדר עבורי היא מרחב בטוח שמאפשר לחשוף ולהיחשף, שמספק הזדמנויות ללמוד תחומים חדשים וללמוד מחדש תחומים ישנים, שמפזר את העשן הממסך ומנטרל את רעשי הרקע. התוכנית ללימודי מגדר העניקה לי את המשקפיים שמטיבים את ראייתי, ציידה אותי במילון המונחים שמתרגם עבורי את העולם, וסיפקה לי מדריך הפעלה ושפת דיבור. תוכנית זו היא הצוהר שדרכה ניתן וצריך להסתכל על מורכבות החיים.
חלום לעתיד: להמשיך ללמוד ולחקור, לפרסם מאמרים על בסיס ממצאי הדוקטורט
קישורים רלוונטיים ופרסומים:
תאריך עדכון אחרון : 13/08/2024